Ena izmed pogostih novoletnih obljub, še zlasti pri ženskah, je »shujšati za 5 kilogramov«. Ljudje pogosto pričnemo hujšati proti koncu zimskih ali v splomladanskih mesecih, saj želimo v lahkih poletnih oblačilih izgledati kar se da zapeljivo.
Zakaj pa se sploh redimo? Mnogokrat slišimo fraze: »Skoraj nič ne jem, pa imam vsak mesec kilogram več.« »Ne vem, od česa sem se zredil/-a.«... Teorij, čemu se redimo, je več. Najbolj preprosta in razumljiva vsakemu je pozitivna energijska bilanca. To pomeni, da je vnos energije v telo (s hrano) večji od njene porabe v telesu (procesi v organizmu, telesna aktivnost). Kadar je problem v tem, ga je možno rešiti na različne načine: povečati porabo energije, npr. z redno telesno aktivnostjo, zmanjšati vnos energije, z bolj zdravo in manj kalorično prehrano ali pa s kombinacijo obeh.
Vedno pa zadeva ni tako preprosta. Nekateri strokovnjaki so mnenja, da je za prekomerno telesno težo kriva glukoza v krvi. Glukoza je glavni vir energije v telesu, uporabljajo jo številni organi. V krvnem obtoku je pri povprečnem človeku 1 g glukoze na liter krvi. To raven organizem ohranja z vnosom hrane (ogljikovih hidratov), glukoza se proizvaja iz maščobnih zalog v telesu, lahko pa jo proizvede iz glikogena, ki ga črpa iz jeter in mišic. V skrajnem primeru telo proizvede glukozo iz telesnih beljakovin v mišicah.
Ko v telo vnesemo ogljikove hidrate, se ti v procesu prebave spremenijo v glukozo. Takrat se vrednost glukoze zviša nad običajnih 1 g/ liter krvi, čemur pravimo hiperglikemija. Živila, ki imajo nizek glikemični indeks, manj zvišajo glukozo kot živila, ki imajo visok glikemični indeks. Ko v telesu presežemo vrednost glukoze nad 1 g/liter krvi, trebušna slinavka prične izločati inzulin, ki poskuša glukozo spraviti na normalno vrednost. To stori na dva načina: glukozo pošilja v tiste organe, ki jo potrebujejo, višek pa shrani v maščobne zaloge. In prav inzulin naj bi bil glavni krivec za debelost. Namreč, inzulin v krvi blokira encim lipazo, ki razgrajuje telesno maščobo in ravno zaradi tega se maščoba skladišči na bokih, trebuhu, stegnih. Inzulin v krvi ostane zelo dolgo, lahko tudi do 4 ure in ves ta čas se v bistvu redimo.
Noben stres ni dober za telo, to že vsi vemo. Ugotovili pa so tudi, da stres otežuje izgubo odvečnih kilogramov, še več, lahko rečemo, da stres redi. V stresni situaciji se namreč poveča raven adrenalina in kortizola v organizmu. Adrenalin telo pripravi na beg oziroma boj in porabi vse zaloge energije. Povečano izločanje adrenalina pa vpliva tudi na povečano izločanje kortizola, kar pa poveča potrebo po vnosu energije, zaradi česar postanemo lačni.
Težava je v tem, da v stresni situaciji telo v resnici ne porabi tako veliko energije kot v resnih, nevarnih razmerah, ko je potrebna fizična reakcija in bi poraba energije bila velika. Zato je vsa tista hrana, ki jo v taki situaciji zaužijemo, odveč. Ko je telo v stresni situaciji, si dela tudi zaloge energije. Metabolizem se upočasni, kar še dodatno oteži izgubo odvečnih kilogramov. Proti stresu se je najbolje boriti tako, da se mu izognemo, če pa to ne gre, pa je odlično zdravilo telesna aktivnost.
Redimo se tudi zaradi premalo spanja. Pomanjkanje spanja povzroča stres, kar dvigne raven kortizola, to pa poveča potrebo po energijskem vnosu. S tem se poveča apetit in seveda tudi kilogrami. Ugotovili pa so tudi, da se ob pomanjkanju spanja dvigne tudi hormon grelin, ki povečuje občutek lakote.
Če se želite izogniti povečanemu izločanju hormona lakote, morate spati vsaj 7 ali več ur na noč.
Eden izmed razlogov, zakaj se redimo, je alkohol. Alkohol, še zlasti pa žgane pijače, vsebujejo tako imenovane prazne kalorije. Od njega ne boste siti, se bo pa to lahko poznalo na tehtnici.
Najboljši način za idealno telesno težo je zdrav način prehranjevanja in redna telesna aktivnost. Uživajte zdravo hrano, razdeljeno v 5 manjših obrokov, ki naj bo bogata z zelenjavo in sadjem in revna z živili, ki vsebujejo visok glikemični indeks. Telovadite, uživajte na svežem zraku in bodite zadovoljni sami s seboj!
Pripravila: Urška Lučev
Prijavite se na brezplačne nasvete in postanite del skupnosti A.Vogel
Nepremišljena uporaba (tudi pri virusnih obolenjih) antibiotikov je skozi leta vodila v odpornost bakterij. Pri virusnih okužbah namreč antibiotiki nimajo moči, medtem ko imajo učinkovine iz ameriškega slamnika protivirusno in protivnetno delovanje.
Čeprav je vnetje ušes zelo neprijetno, antibiotiki niso vselej zares potrebni oziroma koristni.
Doma zdrav, v vrtcu ali šoli pa nenehno bolan?
Za dodatna vprašanja smo vam na voljo na telefonski številki 01 524 02 16 med delavniki od 8. - 16. ure.