Zdravilna uporaba palmeta izvira od domorodskih narodov Srednje in Južne Amerike. Plodovom palmeta so pripisovali diuretične, krepilne in pomirjevalne lastnosti. V južnih državah ZDA so uporabljali plodove palmeta kot hrano in zdravilo pri razjedajočih boleznih, saj je uživanje zrelih oljnatih plodov spodbujalo prebavo, kopičenje mesa in maščob ter krepilo moči. Ta pojav so opazili tudi pri divjih živalih na Floridi, ki so zaradi poletne vročine in pomanjkanja hrane shujšale, z uživanjem zrelih plodov jeseni pa spet pridobile svoje moči in težo. Posladkano olje iz semen se je zaradi pomirjevalnega učinka uporabljalo pri nespečnosti, močnem kašljanju in bronhitisu. Moški in ženske so uporabljali plodove zaradi stimulativnega delovanja na sluznico genitalnega trakta pri subakutni gonoreji in subakutnem ali kroničnem sifilisu. V južnih državah ZDA so pripravljali afrodiziak iz plodov palmeta in korenine rastline Osmorhiza occidentalis (vrsta sladkega janeža). Včasih so se palmetovi izvlečki uporabljali za aromatizacijo vinjaka. V kmetijstvu se plodovi uporabljajo kot krma za divje živali.
Staro botanično ime sabal naj bi se uporabljalo v Južni Ameriki; latinska beseda serrulata pomeni „majhna žaga“ in se nanaša na močno napiljene liste. Novejše ime serenoa prihaja od ameriškega botanika Serena Watsona. Vrstno ime repens pomeni „plezajoč“.
Nizka palma palmeto raste iz plezajoče korenike. Listni peclji so dolgi 1 do 1,5 m in imajo nazobčan rob. Nosijo pahljačaste, zelo našpičene liste, razdeljene na 18 do 24 segmentov. Iz listnih pazduh rastejo kratka, gosto dlakava, latasto razvejana socvetja, ki naredijo kot oliva velike posamezne jagode temno škrlatne do črne barve s sprva sladkim, kasneje pa močno pekočim okusom.
Palmeto je doma na priobalnih predelih južnih držav Severne (predvsem Severna Karolina in Florida) do Srednje Amerike.
A.Vogel pripravlja alkoholni izvleček iz zrelih, posušenih plodov rastline Serenoa repens iz kontrolirano biološke pridelave, ga s prizanesljivim postopkom zgosti in predela v kapsule.
Prijavite se na brezplačne nasvete in postanite del skupnosti A.Vogel
Nepremišljena uporaba (tudi pri virusnih obolenjih) antibiotikov je skozi leta vodila v odpornost bakterij. Pri virusnih okužbah namreč antibiotiki nimajo moči, medtem ko imajo učinkovine iz ameriškega slamnika protivirusno in protivnetno delovanje.
Čeprav je vnetje ušes zelo neprijetno, antibiotiki niso vselej zares potrebni oziroma koristni.
Doma zdrav, v vrtcu ali šoli pa nenehno bolan?
Za dodatna vprašanja smo vam na voljo na telefonski številki 01 524 02 16 med delavniki od 8. - 16. ure.