Čeprav antibiotiki lahko rešujejo življenja, pa jih zaradi nesmotrne uporabe lahko tudi ogrožajo. Pogosto so žrtev prekomernega predpisovanja antibiotikov tudi otroci. Da bi bilo zapletov z antibiotiki čim manj, si poglejmo, kaj pravijo strokovne smernice preudarnega predpisovanja antibiotikov.
Ne antibiotik, če ne gre za bakterijo!
Pri otrocih in mladostnikih so najpogostejši vzroki prvega ambulantnega obiska zdravnika akutne virusne okužbe dihal, neopredeljeno akutno vnetje žrela ali žrelnic, akutno vnetje srednjega ušesa in akutni bronhitis/bronhiolitis. Pri odraslih pa akutni nezapleteni bronhitis, faringitis, rinosinuzitis in nahod. Raziskave odkrivajo, da več kot tretjina prebivalcev Slovenije, ki obišče zdravnika zaradi omenjenih težav, pogosto antibiotik dobi po nepotrebnem! Če so težave zaradi virusov, antibiotiki ne bodo pomagali. Še več, težave bodo lahko še poglobili zaradi svojih stranskih učinkov.
Da bi se trend prekomernega predpisovanja antibiotikov tudi v Sloveniji zmanjšal, so predpisovalcem v pomoč nastala spodnja priporočila. Če ta, poleg drugih naravnih preventivnih ukrepov, poznamo, bomo tudi sami lahko prispevali k zmanjšanju nepotrebnega jemanja antibiotikov, tako pri sebi kot otroku.
Koliko predpisovanja antibiotikov naj bi bilo še sprejemljivo?
Na osnovi številnih evropskih priporočil je bil sprejet konsenz, da bi bilo sprejemljivo (ob upoštevanju med drugim tudi nacionalnih priporočil), če bi z antibiotiki zdravili manj pogosto kot sedaj in sicer:
Nacionalna priporočila za preudarno predpisovanje antibiotikov
Leta 2017 so člani Nacionalne komisije za smotrno rabo protimikrobnih zdravil pripravili priporočila (usklajena med drugim tudi s pediatrično stroko) za 4 pogoste ambulantne klinične sindrome:
Ta naj bi ambulantnim zdravnikom in zdravnikom v urgentnih ambulantah pomagala pri odločitvi, kdaj JA oz. NE predpisati antibiotik in katerega. V nadaljevanju je nekaj povzetkov iz teh priporočil.
Antibiotiki in vnetja v žrelu (neopredeljena in streptokokna)
Vnetja v žrelu sodijo med ene najpogostejših okužb, zaradi česar se odpravimo k zdravniku. Večinoma gre za virusno težavo, redko za bakterijo. Pomembno je ugotoviti, ali gre za Streptococcus pyogenes, saj so drugi bakterijski povzročitelji redki. Npr. Streptococcus pyogenes je pri otrocih, starejših od 3 let, povzročitelj okužb v žrelu le v 20-30%.
Antibiotik se predpiše:
Pri otrocih, mlajših od 3 let, praviloma ne dokazujemo streptokokne okužbe, ker je Streptococcus pyogenes v tej starosti le v 0-6% povzročitelj okužb v žrelu.
Po antibiotičnem tretmaju je izboljšanje hitro, običajno v 24-48 urah.
Antibiotik in akutno vnetje srednjega ušesa (AVSU)
AVSU je eno najpogostejših okužb pri otrocih in pogost razlog prekomernega predpisovanja antibiotikov pri nas. Raziskava, objavljena leta 2016 na otrocih, mlajših od 6 let, iz 5 vzhodnoevropskih držav, je pokazala, da smo v Sloveniji imeli najvišjo incidenco akutnega vnetja srednjega ušesa (455,4/1000 otrok) in tudi najvišji delež predpisanih antibiotikov (92,8%). Zanimivo je, da so pogosteje bili prizadeti nedojeni otroci, tisti z alergijami, otroci, stari med 3 in 4 leti in otroci v vrtcih.
Pri AVSU gre za hiter pojav znakov in simptomov vnetja srednjega ušesa. V 50-70% so v ozadju bakterije (Streptococcus pneumoniae, Haemophilus influenzae, Moraxella catarrhalis, S. pyogenes), pogosto pa tudi virusi. Vsaj polovica AVSU naj bi se pozdravila brez antibiotika, manj pogosto pa, če gre za Streptococcus pneumoniae in S. pyogenes. Manj verjetna je spontana ozdravitev pri mlajših otrocih, otrocih z obojestranskim AVSU, otrocih s hujšimi simptomi in znaki ter pri tistih z gnojnim izcedkom iz sluhovoda.
Poleg lokalnih simptomov na bobniču (gnojno vnetje, ki se ga ugotovi z otoskopskim pregledom, laboratorij ni potreben) AVSU spremljajo še splošni znaki.
Gnojno vnetje se pojavlja vsaj šestkrat manj pogosto kot kataralno vnetje. Pri slednjem pride v poštev odloženo antibiotično zdravljenje. Se ga pa predpiše, če po opazovalnem obdobju ni izboljšanja.
Z antibiotiki torej počakamo v primeru:
Antibiotik se takoj predpiše pri:
Bolnik, ki je brez takojšne uvedbe antibiotika, kot tudi tisti, ki je na antibiotiku, mora biti skrbno spremljan zaradi morebitnih zapletov.
Antibiotiki in akutni bronhitis
Tudi akutni bronhitis, ki je v več kot 90% virusnega značaja, je pogosta težava, zaradi katere se obišče zdravnika in po nepotrebnem predpiše antibiotik. Kaže se kot akutni pojav kašlja z izmečkom ali brez, vendar brez znakov pljučnice. Težava običajno sama izzveni, kašelj pa lahko traja od 3 do 6 tednov. Antibiotik ni smiseln, če je bolnik zdrav, dobre odpornosti, brez osnovnih bolezni, starejši od 3 mesecev in mlajši od 65-75 let in nima pljučnice. Ali gre za bakterijo, redko so namreč možni povzročitelji Mycoplasma pneumoniae, Chlamydophila pneumoniae ter Bordetella pertussis, in bo potrebna pomoč antibiotika, se odloči na podlagi klinične slike in dodatnih laboratorijskih testov (CRP, levkociti).
Antibiotiki se tako lahko predpišejo v naslednjih dveh primerih.
V primeru, da tudi samo kašelj vztraja 10-14 dni ali več, je dobro pri bolnikih z osnovnimi obolenji z večjim tveganjem za razvoj pljučnice preveriti, ali gre za bakterijsko okužbo in če ja, se predpiše antibiotik.
Antibiotiki in akutno vnetje obnosnih votlin
Akutno vnetje obnosnih votlin je večinoma virusnega značaja (ta običajno traja 2,5 tedna) in redko bakterijskega. Je pogosta diagnoza pri odraslih in razlog nepotrebnega jemanja antibiotika. Ali gre za bakterijo ali ne, se ne priporoča več rutinske slikovne diagnostike in laboratorijskih preiskav (CRP, število levkocitov, diferencialna krvna slika), kar pospeši odločanje za ali proti antibiotiku. Dovolj je prepoznavanje značilne klinične slike.
Antibiotik se priporoča v treh primerih.
Če se predpiše antibiotik ali ne, je potrebno skrbno spremljanje zaradi morebitnih zapletov, ki so lahko hudi.
Besedilo: Adriana Dolinar
Prijavite se na brezplačne nasvete in postanite del skupnosti A.Vogel
Nepremišljena uporaba (tudi pri virusnih obolenjih) antibiotikov je skozi leta vodila v odpornost bakterij. Pri virusnih okužbah namreč antibiotiki nimajo moči, medtem ko imajo učinkovine iz ameriškega slamnika protivirusno in protivnetno delovanje.
Čeprav je vnetje ušes zelo neprijetno, antibiotiki niso vselej zares potrebni oziroma koristni.
Doma zdrav, v vrtcu ali šoli pa nenehno bolan?
Za dodatna vprašanja smo vam na voljo na telefonski številki 01 524 02 16 med delavniki od 8. - 16. ure.