Seveda kronični prehladi sami po sebi ne vodijo v hitrejše staranje. To, kar naše staranje lahko pospeši, je kopica sinteznih zdravil, ki jih ob prehladih zaužijemo. To še posebej velja, če trpite za kroničnimi prehladi in njihovimi zapleti ter če omenjene težave rešujete brez pomoči narave.
Več poškodb, ki jih telesu zadenemo z neustreznim načinom življenja, hitrejše je naše staranje. Npr. znano je, da porast oksidativnega stresa oz. prostih radikalov v telesu zaradi nekakovostne hrane, dehidracije, stresa, onesnaženosti, sevanja, uživanja sinteznih zdravil, kroničnih vnetij ... vodi v poškodbe naših celic. Da bi se poškodovana tkiva lahko obnovila, imajo prizadete celice več možnosti zaščite in obnove. Med drugim imajo nekatera tkiva tudi možnost, da se poškodovane celice nadomestijo z novimi - a ne v nedogled, saj bi bili potem nesmrtni. Kolikokrat se posamezna celica lahko deli oz. replicira, preden to več ni mogoče in odmre, naj bi bilo točno določeno. Ugotavljajo namreč, da je sposobnost delitve celic odvisna od dolžine »telomer« - koncev kromosomov. Daljše kot so, več delitev ima celica na voljo, krajše kot so, manj delitev je še ostalo na voljo. Kar tudi pomeni, da se tkiva kmalu več ne bodo mogla obnoviti.
Ker oksidativni stres sili telo k pospešeni obnovi in ker po drugi strani oksidativni stres tudi krajša dolžino telomer (Mechanism of telomere shortening by oxidative stress. Kawanishi S et al), je smiselno rek »Zdrav duh v zdravem telesu« čim bolj živeti, saj očitno to ni le zguljena fraza, ampak nuja tudi, če želimo živeti dolgo in kakovostno življenje.
Poleg nekvalitetne prehrane, pomanjkanja počitka, spanja, preveč psihičnega ali fizičnega stresa ... naše telo s porastom prostih radikalov posredno ali pa direktno obremenjujejo tudi antibiotiki, protibolečinska in protivročinska sredstva, ki jih pogosto zaužijemo ob prehladih ali gripi in njihovih zapletih, kot so pljučnica, angina, vnetje srednjega ušesa, sinuzitis idr.
Antibiotiki: Kar 20 odstotkov prehladov ali gripe se razvije v katero od omenjenih komplikacij, kjer brez antibiotikov običajno ne gre. Zanje pa je znano, da poleg povečevanja rezistence bakterij nanje, povzročajo tudi dolgoročni upad obrambnih moči telesa. Kar pomeni še več verjetnosti, da kmalu spet zbolimo. Zakaj do tega pride, je verjetno več vzrokov. Eden je npr. ta, da antibiotiki ne izbirajo med dobrimi in slabimi bakterijami v našem telesu, ampak se »lotijo« vseh povprek. Posledica tega je zato tudi uničevanje črevesne flore oz. koristnih mlečnokislinskih bakterij, ki za nas opravljajo številne zelo pomembne naloge. Brez koristnih bakterij v črevesju npr. ni ustrezne prebave hrane in optimalnega vsrkavanja vitalnih snovi v telo. Posledica je podhranjenost telesa s kalcijem, magnezijem, železom, antioksidanti, aminokislinami itd. Primanjkljaj številnih vitalnih snovi pa ni problem le za naše kosti (osteoporoza) ali kri (slabokrvnost), ampak vpliva tudi na slabšo antioksidativno moč našega telesa. Še več, ker antibiotiki lahko na dolgi rok močno porušijo ravnovesje črevesne flore, ta ne bo več mogla opravljati še ene pomembne naloge – nege in zaščite sluznice črevesja. Posledica tega bo večja dovzetnost sluznice črevesja za poškodbe oz. vnetja, kar pa vodi v večjo prepustnost črevesne sluznice. To pomeni, da našega notranjega okolja črevesna sluznica ne bo več učinkovito ščitila pred toksini, mikrobi, neprebavljenimi delci hrane ... Posledica bo med drugim še bolj obremenjeno telo s toksini in prostimi radikali. Da nivo prostih radikalov, ki pospešujejo naše staranje, po dolgoročnem jemanju antibiotikov naraste, pa npr. dokazuje tudi raziskava Bactericidal Antibiotics Induce Mitochondrial Dysfunction and Oxidative Damage in Mammalian Cells. Sameer Kalghatgi et al. Ugotovili so, da baktericidni antibiotiki, kot so kinoloni, aminoglikozidi in beta laktami povzročajo poškodbe na mitohondrijih (celičnih elektrarnah) in dvigujejo nivo ROS (prostih radikalov) v celicah sesalcev. Posledica tega je kopičenje poškodb na tkivih zaradi oksidativnega stresa.
Paracetamol in ibuprofen: Ko zbolimo za prehladom ali gripo ali pa katero od njunih zapletov, simptome obolenja pogosto blažimo tudi s pripravki, ki vsebujejo paracetamol ali ibuprofen. Čeprav nam ta zdravila trenutno lahko umirijo simptome (npr. bolečino in vročino), pa raziskave razkrivajo, da lahkota zdravila še povečajo verjetnost nastanka zapletov (pljučnica, sinuzitis ...), domnevno zaradi zaviranja delovanja imunskega sistema (Ibuprofen, paracetamol, and steam for patients with respiratory tract infections in primary care: pragmatic randomised factorial trial. Little P et al). Poleg tega je znano, da pripravki z ibuprofenom lahko poškodujejo sluznico prebavil, kar ponovno lahko vodi v povečano prepustnost sluznice črevesja z že opisanimi posledicami. Ti pripravki naj bi na osnovi nekaterih raziskav povečali tudi našo občutljivost na gluten, kar lahko dodatno poslabša stanje sluznice našega črevesja. Še več, v raziskavi Ibuprofen Use during Extreme Exercise: Effects on Oxidative Stress and PGE2. MCanulty, Steven R et al, so ugotovili, da lahko takšni pripravki celo direktno povečajo nivo prostih radikalov v telesu. Testirali so uživanje ibuprofena na atletih, ki so sodelovali na 160 kilometrov dolgem maratonu. Tisti, ki so ibuprofen jemali, so imeli značilno povišan nivo oksidativnega stresa v primerjavi z atleti, ki ibuprofena niso jemali.
Ker so virusna obolenja (prehlad in gripa) in njihovi zapleti kljub napredku sodobne medicine še vedno problem, saj uradna medicina nima učinkovitih sredstev za njihovo preprečevanje ali obvladovanje, se vse več laične pa tudi strokovne javnosti obrača po pomoč k naravi. Tako so npr. leta 2015 na Kraljevem združenju za medicino v Londonu ugotavljali, ali bi nemara lahko ameriški slamnik zapolnil terapevtsko vrzel, ko gre za preprečevanje ali obvladovanje omenjenih obolenj. Ugotovili so, da imajo pripravki iz cele sveže rastline ameriškega slamnika med drugim široke protivirusne potenciale in da podpirajo (in ne rušijo!) obrambne moči telesa. Na osnovi številnih dokazov takšni pripravki med drugim pomagajo preprečevati pojav prehladov, zmanjšati ponavljanje prehladov, preprečevati nastanek pljučnice ali bronhitisa, zmanjšati trajanje in resnost obolenj dihal. So varno in učinkovito zdravilo za zdravljenje gripe ter preprečujejo nastanek zapletov prehlada ali gripe. Npr. možnost nastanka pljučnice kot posledice zapleta prehlada ali gripe, je z 2- do 4-mesečnim jemanjem alkoholnega izvlečka cele sveže rastline ameriškega slamnika manjša celo za 65 %.
To pa še ni vse. Z učinkovitim preprečevanjem prehladov in gripe, zmanjševanjem možnosti nastanka njihovih zapletov, izboljšanjem delovanja imunskega sistema ... pa se zmanjša tudi potreba po jemanju številnih sinteznih zdravil, kot so antibiotiki, protibolečinska in protivročinska sredstva. S tem pa seveda zmanjšamo oz. preprečimo tudi nastanek posledic, ki jih ta zdravila imajo. Kar navsezadnje pomeni, da se z ameriškim slamnikom lahko nekoliko izognemo tudi prehitremu staranju.
Besedilo: Adriana Dolinar
Prijavite se na brezplačne nasvete in postanite del skupnosti A.Vogel
Nepremišljena uporaba (tudi pri virusnih obolenjih) antibiotikov je skozi leta vodila v odpornost bakterij. Pri virusnih okužbah namreč antibiotiki nimajo moči, medtem ko imajo učinkovine iz ameriškega slamnika protivirusno in protivnetno delovanje.
Čeprav je vnetje ušes zelo neprijetno, antibiotiki niso vselej zares potrebni oziroma koristni.
Doma zdrav, v vrtcu ali šoli pa nenehno bolan?
Za dodatna vprašanja smo vam na voljo na telefonski številki 01 524 02 16 med delavniki od 8. - 16. ure.